Seksikaupan kohteen hyväksikäyttöä koskevan säännöksen soveltamisesta tehdään selvitys
![](/documents/1410853/204889611/VA-Lainvalmistelu.jpg/79aa81f1-af74-4f7e-b2cb-99edd685cddb?t=1719575989884&width=1200)
Oikeusministeriö teettää selvityksen siitä, miksi rikoslain säännöstä seksikaupan kohteena olevan henkilön hyväksikäytöstä sovelletaan vain harvoin. Selvityksen tekijäksi on tarjouskilpailun perusteella valittu Helsingin yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta. Selvityksen toteuttaa rikosoikeuden professori Sakari Melander.
Vuonna 2015 tuli voimaan lainmuutos, jonka myötä seksin ostamisesta parituksen tai ihmiskaupan uhrilta tuli rangaistavaa myös tuottamuksellisena, eli huolimattomuudesta tehtynä. Enää ei edellytetä, että seksin ostaja on tiennyt ostavansa seksiä parituksen tai ihmiskaupan uhrilta. Ostaja voidaan tuomita myös silloin, jos hänellä on ollut syytä epäillä sitä.
Lainmuutoksen tavoitteena oli suojata paremmin parituksen ja ihmiskaupan uhreja. Muutoksen vaikutuksia ei ole aiemmin tutkittu.
Poliisille ilmoitettujen rikosten määrä on kuitenkin ollut pieni, alle 10 vuosittain. Selvityksessä tutkitaan syitä rikosilmoitusten, esitutkintojen, syyteharkintojen ja tuomioiden vähäiselle määrälle.
Selvityksessä tulee esittää käytännönläheisiä ehdotuksia, joilla voidaan muun muassa kehittää viranomaisten toimintaa ja tehostaa rikosvastuun toteutumista. Työn tulee valmistua 31.5.2021 mennessä.
Lisätietoja:
valtioneuvoston ihmiskaupan vastaisen työn koordinaattori Venla Roth, p. 0295 150 011, sähköposti: [email protected]