Ehdokkaat vaalikentillä -tutkimus tuo uutta tietoa kansanedustajaehdokkaiden vaalikampanjoinnista, asenteista ja arvoista
![](/documents/1410853/219548275/Vaalimainokset13.jpg/9263d4a4-b4e0-4076-b0ef-31703514c861?t=1724236108824&width=1200)
Oikeusministeriö on julkaissut Ehdokkaat vaalikentillä -tutkimuksen, joka tuo uutta tietoa kansanedustajaehdokkaiden vaalikampanjoinnista sekä ehdokkaiden suhteesta demokratiaan, puolueeseen ja äänestäjiin.
- Vaikka keskimääräiset kampanjabudjetit eivät ole kasvaneet viime vaaleista, kampanjointiin käytetyt summat ovat huomattavan suuria ja ehdokkaat käyttävät siihen runsaasti omia varojaan, toteavat tutkimuksen toimittaneet professori Elina Kestilä-Kekkonen Turun yliopistosta ja professori Åsa von Schoultz Helsingin yliopistosta.
Paras tulos vaaleissa saavutettiin kampanjoimalla sekä perinteisessä mediassa että sosiaalisessa mediassa. Kuitenkin myös keskittymällä vain digikampanjointiin on mahdollista tulla valituksi. Negatiivinen henkilökohtainen kampanjointi ei ole Suomen vaaleille ominaista.
Ehdokkailla on vahvoja oletuksia sen suhteen, mitkä politiikan alat sopivat nais- tai miespoliitikoille. Miespoliitikot nähdään sopivampina hoitamaan puolustus- ja turvallisuuspolitiikan kysymyksiä, naispoliitikot sosiaalipolitiikan kysymyksiä.
Tutkimuksessa selvitettiin myös ehdokkaiden ja äänestäjien havaintoja vaalihäirinnästä. Ehdokkaisiin kohdistuvaa vaalihäirintää havaittiin eniten sosiaalisessa mediassa ja verkossa, instituutioihin kohdistuvaa häirintää sen sijaan hyvin vähän. Laajamittaisia vaalihäirinnän muotoja, kuten vaalituloksen manipulointia, pidetään vain vähäisenä riskinä.
Tutkimuksen ovat toteuttaneet Helsingin yliopiston, Tampereen yliopiston, Turun yliopiston ja Åbo Akademin tutkijoista koostuva tutkimusryhmä. Se perustuu pääosin eduskuntavaalien 2019 jälkeen kerättyyn kyselytutkimusaineistoon, johon vastasi 770 ehdokasta (31 %).
Tutkimusraportti julkaistaan oikeusministeriön julkaisusarjassa. Tutkimus edustaa tutkijoiden näkemyksiä ehdolle asettumisesta ja vaalikampanjoinnista Suomessa.
Lisätiedot:
Professori Elina Kestilä-Kekkonen, Turun yliopisto, puh. 045 633 5464, [email protected]
Professori Åsa von Schoultz, Helsingin yliopisto, puh. 02941 24822, [email protected]