Asetusta Euroopan syyttäjänvirastosta täydennetään
![](/documents/1410853/219596225/EUjustice.jpg/625dd1bf-f03e-2360-1d43-ed50ce39a032?t=1724237011028&width=1200)
Euroopan syyttäjänvirastosta (EPPO) säädetään laki, joka täydentää viraston perustamisesta vuonna 2017 annettua EU:n asetusta. Myös muun muassa esitutkintalakiin ja Syyttäjälaitosta koskevaan lakiin tulee muutoksia.
Laki Suomen osallistumisesta Euroopan syyttäjänviraston toimintaan ja siihen liittyvät lakimuutokset on tarkoitus vahvistaa presidentin esittelyssä huomenna perjantaina. Lait tulevat voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana EPPO:n aloittaessa toimintansa. EPPO:n arvioidaan aloittavan toimintansa aikaisintaan maaliskuussa.
Euroopan syyttäjänvirasto tutkii unionin taloudellisia etuja vahingoittavia rikoksia sekä asettaa rikoksista epäillyt syytteeseen kansallisissa tuomioistuimissa. Uusi virasto koostuu Luxemburgissa toimivasta keskusvirastosta ja jäsenvaltioissa toimivista riippumattomista valtuutetuista syyttäjistä. Viraston toimintaan osallistuu perustamisvaiheessa 22 jäsenvaltiota.
EPPO-laissa säädetään menettelystä, jolla nimetään Suomen kansalliset ehdokkaat Luxemburgissa toimivan Euroopan syyttäjän tehtävään sekä Suomessa toimivat valtuutetut Euroopan syyttäjät. Laissa selvennetään rikostutkintaan liittyvien pakkokeinojen käytön edellytyksiä EU:n asetuksen mukaisissa rajat ylittävissä tilanteissa. Lisäksi säädetään muun muassa esitutkinnan rajoittamisen ja syyteneuvottelun soveltamisen edellytyksistä asetuksessa tarkoitetuissa tilanteissa sekä henkilötietojen luovuttamisesta ja viranomaisten tiedonsaantioikeudesta.
Lisätietoja: lainsäädäntöneuvos Lauri Rautio, p. 0295 150 380, [email protected]
Valtioneuvoston päätökset https://valtioneuvosto.fi/paatokset/valtioneuvoston-yleisistunto