Oikeushenkilön rangaistusvastuun vähäisestä soveltamisesta selvitys
![](/documents/1410853/219596228/Kehittäminen_03.jpg/543e54ba-518e-48fe-a4e0-be4c1c382164?t=1724237377711&width=1200)
Tuomioistuimissa käsitellään vain harvoin asioita, jotka koskevat oikeushenkilön rangaistusvastuuta. Vastuun laajasta soveltamisalasta huolimatta lähes 90 % kaikista yhteisösakoista on ollut työturvallisuusrikoksia. Tilannetta ja kehittämisajatuksia siihen esittää oikeustieteen tohtori, oikeusneuvos Jussi Tapani tuoreessa raportissa.
Yhtenä syynä oikeushenkilön rangaistusvastuun vähäiseen käyttöön on ollut se, että rikosoikeudellinen vastuu hahmotetaan vahvasti yksilön vastuuna. Tällöin oikeushenkilöiden vastuu jää helposti taka-alalle.
Oikeushenkilön rangaistusvastuun laajempaa käyttöä työturvallisuusrikoksissa taas näyttää selittävän ennen kaikkea aluehallintoviraston merkittävä panos näiden asioiden selvittämisessä.
Jotta lakia käytettäisiin tarkoitetulla tavalla, selvityshenkilö Tapani ehdottaa muun muassa yhteisösakon määrän korottamista, syyttäjien toimivallan laajentamista ja koulutuksen kehittämistä.
Rangaistusvastuu mahdollistaa yhteisösakot
Rikoslaissa säädetty oikeushenkilön rangaistusvastuu antaa mahdollisuuden tuomita yhteisösakkoja rikoksesta, joka on tehty yhteisön, säätiön tai muun oikeushenkilön toiminnassa. Kokonaisuus kattaa yli sata rikostyyppiä, muun muassa monet talous- ja ympäristörikokset.
Oikeushenkilöllä tarkoitetaan oikeuskelpoista yhteisöä.
Oikeushenkilön rangaistusvastuu – nykytila ja kehittämistarpeet
Lisätietoja:
yksikönpäällikkö Jussi Matikkala, p. 0295 150 486, [email protected]