Rikollisten riskiarviointeja tehostamalla puututaan uusintarikollisuuteen
![](/documents/1410853/219596219/Vankila_käytävä_matkaselli.jpg/8bf71560-3be0-e5ae-7881-9dc8dfb765ed?t=1724235705189&width=1200)
Vapautuvien vankien väkivaltariskin arviointi ja valvonta laajenevat syyskuussa. Tavoitteena on vähentää murhaan, tappoon tai murhan yritykseen syyllistyneiden sekä väkivalta- ja seksuaalirikosten uusijoiden todennäköisyyttä syyllistyä uusiin rikoksiin. Lainmuutosten voimaantulo on tarkoitus vahvistaa presidentin esittelyssä perjantaina 8. helmikuuta.
Uudistuksessa murhaan, tappoon tai murhan yritykseen syyllistyneiden ja väkivalta- ja seksuaalirikosten uusijoiden väkivaltariskin arviointi tehostuu, samoin rangaistusajan toimintojen suunnitelmallisuus ja ehdonalaisen vapauden valvonta sekä tukitoiminnot.
Jatkossa vankeusajan alussa tehtävässä rangaistusajan suunnitelmassa tehdään systemaattisesti arviointi rikollista käyttäytymistä ylläpitävistä tekijöistä ja toisaalta rikoksettomaan elämään ohjaavista tekijöistä. Lisäksi väkivalta- ja seksuaalirikollisista tehdään väkivaltariskin arviointi, kun he vapautuvat. Vastaavanlainen väkivaltariskin arviointi tehdään tällä hetkellä elinkautisvankien ehdonalaista vapauttamista koskevan harkinnan yhteydessä.
Ehdonalaisen vapauden valvonnan tehostamisella taas pyritään parantamaan vangin edellytyksiä elää rikoksetonta elämää. Tavoitteena on varmistaa se, että ehdonalaisen vapauden valvontaan määrätään väkivalta- ja seksuaalirikoksiin syyllistyneistä erityisesti ne, joiden riski syyllistyä uudelleen samankaltaiseen rikokseen on korkea.
Todennäköisyyden vankilaan palaamiselle on todettu kasvavan, kun henkilölle kertyy useita vankilatuomioita. Rikoksia uusitaan taas todennäköisimmin eniten vankilasta vapautumisen jälkeisinä viikkoina ja kuukausina. Valvonnan lisääminen parantaa siten viranomaisten mahdollisuuksia tukea rikoksetonta elämää.
Lisätietoja: erityisasiantuntija, johtaja Anni Karnaranta, puh. 050 389 1508, [email protected]