Selvitys: Vakuutusoikeuden suulliset käsittelyt parantavat päätösten laatua ja asianosaisten oikeusturvaa
![](/documents/1410853/219596241/Ihmiset_yleisoa1.jpg/6b327de7-f59a-4ab7-851e-ebca2e58a9a5?t=1724235168015&width=1200)
Suulliset kuulemiset auttavat jutun ratkaisun kannalta tarpeellisten asioiden selvittämistä ja siten parantavat sekä päätösten laatua että asianosaisten oikeusturvaa, ilmenee Professori Matti Tolvasen ja yliopisto-opettaja Kimmo Malinin oikeusministeriölle tekemästä selvityksestä. Selvityksen mukaan vakuutusoikeudessa järjestettyjen suullisten käsittelyjen lukumäärä on kuitenkin varsin pieni.
Tutkijat tarkastelivat lainopillisesti vakuutusoikeuden suullisia käsittelyjä ja asiantuntijalääkärilausuntoja koskevaa lainsäädäntöä sekä lainsäädännön soveltamisessa noudatettuja käytäntöjä. Analyysissä kiinnitettiin huomiota myös asiaa koskeviin Suomen kansainvälisiin ihmisoikeusvelvoitteisiin.
Selvityksessä arvioitiin mahdollisuuksia lisätä suullisen käsittelyn käyttöä muutoksenhakijan oikeusturvan ja asioiden viivytyksettömän käsittelyn näkökulmista.
Selvityksen perusteella suullisia käsittelyjä on järjestetty asian selvittämiseksi silloin, kun on ollut syytä olettaa suullisen käsittelyn rikastuttavan oikeudenkäyntiaineistoa. Selvityksen tekijät suosittelevat, että vakuutusoikeus harkitsisi suullisten käsittelyn järjestämistä entistä useammin sekä omasta aloitteestaan että valittajan pyynnöstä.
Yleisin peruste suullisen käsittelyn epäämiseen selvityksen mukaan oli se, että vakuutusoikeus katsoi suullisen käsittelyn tarpeettomaksi asiassa silloin, kun se otti huomioon kirjallisen todistelun. Tutkijat päättelevät, ettei suullisilla käsittelyillä olisi saavutettu sitä, mitä suullisen käsittelyn pyytäjät ovat halunneet eli perusteellisempaa selvitystä vakuutusoikeuden päätöksentekoon.
Suullisia käsittelyjä olisikin syytä pitää vain silloin, kun siihen olisi asian selvittämiseksi tarvetta. Tällöin olisi huomioon otettava se, ettei asioiden käsittely vakuutusoikeudessa ruuhkautuisi suullisten käsittelyjen takia. Erityisesti tulisi huomioida se, että asiat kyettäisiin ratkaisemaan kohtuullisessa ajassa ajatellen käsittelyssä osallisina olevien ihmisten oikeusturvaa.
Tutkimuksessa tuli esille, että korkein oikeus on palauttanut kolmessa ennakkoratkaisussa asian vakuutusoikeuden suullista käsittelyä varten. Tutkijat korostavat, että myös lääketieteellisen näytön ollessa ristiriitaista, tulkinnanvaraista tai puutteellista suullisen käsittelyn järjestäminen voisi olla tapauskohtaisesti aiheellista. Näissä tilanteissa vakuutusoikeuden katsottiin hylkäävän suullista käsittelyä koskevat pyynnöt varsin säännönmukaisesti.
Asiantuntijalääkäreiden käyttö
Selvityksessä arvioitiin myös mahdollisuuksia lisätä asiantuntijalääkärilausuntojen käyttöä muutoksenhakijan oikeusturvan näkökulmasta. Selvityksen perusteella vakuutusoikeuden ratkaisut, joihin on pyydetty ulkopuolinen asiantuntijalääkärilausunto, ovat laadukkaasti perusteltuja ja täyttävät muutoksenhakijoiden oikeusturvavaatimukset erittäin hyvin.
Selvityksen tekijät toivovat, että vakuutusoikeuden ratkaisuissa lääketieteellisen selvityksen arviointi olisi tarvittaessa monipuolisempi. Näin tulisi tehdä niissäkin ratkaisuissa, joihin vakuutusoikeus ei ole pyytänyt ulkopuolista lääkärinlausuntoa.
Lisätietoja:
Selvityksen tekijät, professori Matti Tolvanen, puh. 050 550 8092, sähköposti matti.tolvanen@ uef.fi, ja yliopisto-opettaja Kimmo Malin, puh. 040 839 2248, sähköposti kimmo.malin@ uef.fi, sekä
kehittämispäällikkö Tuula Pääkkönen, oikeusministeriö, puh. 02951 50082, sähköposti [email protected]
Vakuutusoikeuden suulliset käsittelyt ja asiantuntijalääkäreiden käyttö -selvitys