Työryhmä ehdottaa EU:n varoihin kohdistuvien petosten torjunnan tehostamista
![](/documents/1410853/219596225/EU-liput_komissio.jpg/91c5d3fc-366e-4b2a-9149-7acd64595c14?t=1724236973607&width=1200)
Oikeusministeriön työryhmä ehdottaa lainsäädäntömuutoksia, joilla pantaisiin täytäntöön direktiivi EU:n taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta. Direktiivi koskee muun muassa EU:n varoihin kohdistuvia vero- ja avustuspetoksia.
- EU:n varojen väärinkäyttö on vakava asia, johon on yritettävä puuttua entistä tarmokkaammin. On tärkeää, että tähän kehitetään uudenlaisia keinoja koko EU:n tasolla, sanoo oikeusministeri Antti Häkkänen.
Ehdotettujen muutosten tarkoituksena on parantaa mahdollisuuksia estää ja selvittää sellaisia rikoksia, joiden osalta tarvitaan rajat ylittävää yhteistyötä. Direktiivillä on merkitystä myös perustettavan Euroopan syyttäjänvirasto EPPO:n kannalta, sillä virasto osaltaan vastaa EU:n taloudellisiin etuihin kohdistuvia rikoksia koskevista tutkinta- ja syyttämistoimista.
Työryhmä ehdottaa, että Suomen ulkopuolella tehdyissä EU:n taloudellisiin etuihin kohdistuvissa rikoksissa ei enää jatkossa olisi kaksoisrangaistavuuden vaatimusta silloin, kun rikoksen tekijänä on Suomen kansalainen tai Suomessa pysyvästi asuva henkilö.
Avustuksen väärinkäytölle säädettäisiin törkeä tekomuoto koskemaan tilanteita, joissa rikoksen kohteena oleva avustuksen määrä on erittäin suuri. Rangaistus törkeästä avustuksen väärinkäytöstä olisi vankeutta vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta.
Virka-aseman väärinkäyttämistä koskevaa rangaistussäännöstä työryhmä ehdottaa muutettavaksi niin, että säännös soveltuisi myös kansanedustajaan silloin, kun tämän tehtävänä on varojen tai muun omaisuuden hallinnointi, jos kansanedustaja toimii tällaisen omaisuuden oikean käyttötarkoituksen vastaisesti ja näin vahingoittaa tai yrittää vahingoittaa unionin taloudellisia etuja.
Virka-aseman väärinkäyttämistä ja törkeää virka-aseman väärinkäyttämistä koskevat rangaistussäännökset soveltuisivat nykyistä laajemmin myös ulkomaiseen virkamieheen, jos teko olisi direktiivin mukainen varojen väärinkäyttö.
Oikeushenkilön eli yrityksen tai yhteisön rangaistusvastuuta laajennettaisiin. Oikeushenkilö voitaisiin tuomita rangaistukseen arvonlisäveroon kohdistuvasta veropetoksesta ja törkeästä veropetoksesta. Lisäksi oikeushenkilön rangaistusvastuuta sovellettaisiin myös petokseen ja törkeään petokseen silloin, kun kyseessä olisi direktiivin mukainen EU:n taloudellisiin etuihin vaikuttava petos.
Valtiontalouden tarkastusvirastolle säädettäisiin lisäksi velvollisuus ilmoittaa sen nykyisten ilmoitusvelvollisuuksien lisäksi Euroopan petostentorjuntavirastolle ja muille toimivaltaisille Euroopan unionin viranomaisille EU:n taloudellisiin etuihin kohdistuvista rikoksista.
Lisätietoja: erityisasiantuntija Lauri Rautio, puh. 02951 50380, sähköposti: etunimi@[email protected]