Justitieminister Antti Häkkänen: De mänskliga rättigheterna ska tryggas även i en värld som präglas av artificiell intelligens och digitalisering
![](/documents/1410853/14773072/antti-häkkänen-0101.jpg/3c7cefdb-6c82-4153-9864-fcf28f3ba1e8?t=1564047753000&width=1200)
- För vi ska kunna tillgodose de mänskliga rättigheterna även framöver är det mycket viktigt att vi är medvetna om de utmaningar som digitaliseringen och den nya tekniken för med sig, framhöll justitieminister Antti Häkkänen i sitt tal vid ett evenemang med anledning av att Kate Gilmore, FN:s biträdande högkommissarie för mänskliga rättigheter, är på besök i Finland.
- Den nya tekniken öppnar medborgarna nya möjligheter att delta i samhället. Utifrån erfarenheterna i Finland – t.ex. den populära webbtjänsten medborgarinitiativ.fi – kan vi säga att den nya tekniken har en enorm potential, särskilt om den kopplas till politiken där målet är att främja medborgarnas rättigheter och en öppen förvaltning.
Riskerna och fördelarna med den nya tekniken måste enligt Häkkänen dock utvärderas med tanke på olika aktörer och sektorer i samhället. Tekniken används inte i ett socialt vakuum.
- Då det gäller medborgarnas delaktighet kan artificiell intelligens öka öppenheten och rätten till information. Å andra kan skillnaderna mellan olika medborgargrupper växa på grund av olika möjligheter och beredskap att ta till sig ny digital utrustning. Kraven på arbetsmarknaden ändras snabbt, vilket erbjuder nya tillfällen för en del, men samtidigt riskerar att utesluta andra, konstaterade Häkkänen.
- När digitaliseringen och den artificiella intelligensen slår igenom kommer världen att förändras. Detta gäller även rättsliga aspekter och de mänskliga rättigheterna. Vi behöver höga standarder för att säkerställa integritetsskyddet och skyddet av personuppgifter. Detta stärker också förtroendet för den digitala ekonomin.
- Artificiell intelligens banar väg förr en icke-diskriminerande och öppen förvaltning, bättre offentlig service och effektivt tillgodosedda mänskliga rättigheter. Stordata (big data) som behövs för att den artificiella intelligensen ska fungera kan också användas till att samla in detaljerad information om en enskild medborgare och därigenom äventyra integritetsskyddet. De olika algoritmerna kan innehålla uppgifter som möjliggör diskriminering, och uppgifterna kan utgöra ett hot mot principen om lika behandling. Vi måste lyfta fram frågor som rör övervakningen av och ansvaret för att algoritmerna är rättvisa.
Häkkänen anser att det internationella samarbetet måste effektiviseras för att samla in information om förhållandet mellan dels digitaliseringen och den artificiella intelligensen, dels de mänskliga rättigheterna.
- Vi måste samla in information om bästa praxis och metoder och så fort som möjligt ta fram principer för etiska förfaranden för att säkerställa att de grundläggande kraven i fråga om de mänskliga rättigheterna tillgodoses.
Mer information: Lauri Koskentausta, specialmedarbetare, tfn 0295 150 131