Brister i beräkningsgrunderna för dagsbotens belopp – bötesbeslut kommer att granskas
![](/documents/1410853/219596247/Tietotekniikka_näppis1.jpg/d4ef5f5f-6f1c-4ee7-ade6-ce3b1366f054?t=1724237216532&width=1200)
Vissa dagsbotsstraff har påförts på bristfälliga grunder. Bristen beror på att arbetslöshetsförsäkringspremier inte har funnits med i de uppgifter som Skatteförvaltningen för in i bötesräknaren. Arbetslöshetsförsäkringspremien är 1,5 procent av en persons löneinkomster. Premien ska dras av från den bötfälldes inkomster när dagsbotens belopp beräknas.
På grund av bristen har en del av de dagsböter som utdömts varit för höga. Enligt en preliminär bedömning kan det till exempel för en person som tjänar mellan 2 000 och 4 500 euro i månaden betyda att dagsboten har varit 1 euro större än vad den borde ha varit.
Felet kan förekomma i dagsbotsstraff som efter den 16 november 2020 kl. 12 har påförts personer i åldern 18–65 år och vars löneinkomster som ligger till grund för att fastställa böterna har varit minst 2 000 euro i månaden.
Felet gäller inte avgifter för trafikförseelse och ordningsbot.
Bland annat domstolarna, åklagarväsendet och polisen använder bötesräknaren när de fastställer dagsbotens storlek. Skatteförvaltningen uppdaterar som bäst de bristfälliga uppgifterna i bötesräknaren.
Myndigheterna utreder situationen och informerar om uppföljningen. Bötfällda personer behöver inte vidta åtgärder i detta skede. Meningen är att hitta ett sätt att rätta till eventuella fel och återbetala böter som betalats till ett för stort belopp utan att den bötfällde själv behöver göra någonting.
Skatteförvaltningens nyhet: Det finns en brist i Skatteförvaltninges uppgifter som andra myndigheter använt i bötesräknaren
Ytterligare information om lagstiftningen angående dagbotssystemet:
Jussi Matikkala, enhetschef, tfn 0295 150 486
Katariina Paakkanen, specialsakkunnig, tfn 0295 150 101