Utredning om ett system för positiva kreditupplysningar
![](/documents/1410853/219596231/Raha_kassakone.jpg/7ce88055-ef87-46f4-9b7e-39314ab121da?t=1724678625524&width=1200)
Justitieministeriet har inlett en utredning vars syfte är att ta fram ett nödvändigt kunskapsunderlag till beslutsfattandet om ett eventuellt system för positiva kreditupplysningar.
- Frågan om insamling och registrering av positiva kreditupplysningar har åter blivit aktuell. Det är nödvändigt att göra en utredning där man bedömer hur ett sådant kreditupplysningssystem skulle fungera ur olika parters - såväl kreditgivares som kreditsökandes och även andra parters - synvinkel, säger justitieminister Antti Häkkänen.
Målet är att reda ut och bedöma nuläget i frågan samt behovet av ändring. Frågor som bör utredas är bl.a. det centrala informationsinnehållet i kreditupplysningssystemet, såsom vilka positiva kreditupplysningar kreditgivaren borde ha tillgång till och för vilka ändamål dessa kan användas. Dessutom bedöms alternativen till hur kreditupplysningssystemet ska förverkligas, som t.ex. ett centraliserat förmedlingssystem eller ett ömsesidigt system för informationsutbyte mellan kreditgivare, samt kostnaderna för att grunda och upprätthålla informationssystemen och fördelningen av dessa.
Utredningen görs av Erkki Kontkanen som är professor i företagsrätt. Advokat Jukka Lång utreder de krav som särskilt EU:s allmänna dataskyddsförordning ställer på, och de konsekvenser den medför för, registrerades ställning och rättigheter. Utredningen avses bli klar före slutet av juni nästa år.
- Utredningen om ett system för positiva kreditupplysningar är en del av den helhet som gäller hantering av överskuldsättning. Till den hör också andra åtgärder såsom reglerandet av snabbkrediter samt en internationell jämförelse av avskrivandet av företagares skulder, säger minister Häkkänen.
Justitieministeriet har tidigare bedömt behovet att inrätta ett positivt kreditupplysningsregister år 2013. I den utredning som gjordes då bedömdes det ur en juridisk synvinkel vilka förutsättningar det finns att reglera insamling och användning av s.k. positiva kreditupplysningar. Utredningen gjordes av professor Ahti Saarenpää, och han ansåg då att införande av ett register över positiva kreditupplysningar inte kan rekommenderas bl.a. till följd av att EU:s allmänna dataskyddsförordning var under beredning.
Ytterligare information:
Lauri Koskentausta, specialmedarbetare, tfn 02951 50131